Pákozd Község Önkormányzat Képviselő-testülete 
7 /2003. (VIII. 4. ) számú rendelete

a felnőtt korúakra vonatkozó szociális gondoskodás helyi szabályairól
(Egységes szerkezetben)

Pákozd Község Önkormányzata Képviselő-testülete (továbbiakban: képviselő-testület) - a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva - a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (továbbiakban: Sztv.) 32. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazással élve az alábbi rendeletet (továbbiakban: R.) alkotja:

A rendelet célja, alapelvei
1. §
(1) A rendelet célja, hogy a Képviselő-testület eleget tegyen az Sztv. által előírt szabályozási kötelezettségének, és a felnőtt korúakra vonatkozó szociális gondoskodás hatáskörébe tartozó feladatait tekintve megállapítsa az egyes ellátásokra való jogosultság feltételeit, az eljárás és az ellenőrzés rendjét.

(2) Az önkormányzat kinyilvánítja, hogy az általa biztosított és megszervezett szociális gondoskodás célja és rendeltetése az, hogy segítséget nyújtson azoknak, akik életkoruk, egészségi állapotuk, jövedelmi és vagyoni helyzetük folytán problémáik megoldására önerőből nem képesek. Az ellátást igénylők kötelesek arra, hogy helyzetük javítása érdekében a tőlük elvárható módon mindent megtegyenek, amennyiben pedig a támogatásra szoruló élethelyzet nekik felróható okból következett be, életmódjuk, életvezetésük megváltoztatásával kötelesek elősegíteni helyzetük javítását.

(3) A szociális gondoskodás biztosítása érdekében az önkormányzat valamint annak szervei, továbbá a településen működő oktatási, egészségügyi és civil szervezetek kötelesek együttműködni, a tudomásukra jutott, gondoskodást igénylő problémák megoldását kötelesek kezdeményezni.
A rendelet hatálya
2. §
(1) A rendelet hatálya kiterjed Pákozd Község közigazgatási területén élő 
a) magyar állampolgárokra,
b) bevándorlási engedéllyel rendelkező személyekre,
c) a letelepedési engedéllyel rendelkező személyekre,
d) a magyar hatóság által menekültként elismert személyekre

(2) Az Sztv 6.§-ában meghatározott az önkormányzat illetékességi területén tartózkodó hajléktalan személyekre, amennyiben a hajléktalan személy az 	ellátás igénybevételekor nyilatkozatában Pákozd község közigazgatási területét tartózkodási helyként megjelölte.

(3) Az Sztv. 7. § (1) bekezdésében meghatározott ellátások tekintetében a fentiekben foglaltakon túl kiterjed az Európai Szociális Kartát megerősítő országoknak a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2001. évi 	XXXIX. törvény rendelkezései szerint jogszerűen Magyarországon tartózkodó állampolgáraira is.

(4) A munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló 1612/68/EGK tanácsi rendeletben meghatározott, valamint az Sztv. 32/B. § (1) bekezdésében meghatározott időskorúak járadéka tekintetében a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló 	vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK 	tanácsi rendeletben meghatározott jogosulti körbe tartozó személyre, 	amennyiben az ellátás igénylésének időpontjában érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezik.

Hatásköri és eljárási rendelkezések
3. §
(1) E rendeletet az Sztv-vel és a gyermeknevelési támogatás megállapításának szabályairól, valamint a szociális ellátások igényléséhez felhasználható bizonyítékokról szóló 32/1993. (II. 17.) Korm. rendelettel továbbá az egyes szociális ellátások folyósításának és elszámolásának szabályairól szóló 30/1993. (II. 17.) Korm. rendelettel és a személyes gondoskodást nyújtó ellátások térítési díjairól szóló 29/1993. (II. 17.) Korm. rendelettel együtt kell alkalmazni.

(2) Az e rendeletben meghatározott ellátások tekintetében - ha a rendelet eltérően nem szabályoz - a önkormányzat képviselő-testülete jár el.

(3) A Szociális Bizottság dönt: 

a.) a lakásfenntartási támogatásról (Sztv. 38-39.§), 
b.) az ápolási díjról (Sztv. 40-44.§), 
c.) 
d.) első diploma megszerzéséhez ösztöndíj támogatásról (R.: 26.§) 

     A polgármester dönt: 

a.) az átmeneti segélyről (Sztv. 45.§), 
b.) a temetési segélyről (Sztv. 46. §),
c.) a köztemetésről (Sztv. 48. §),
d.) az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultságról (Sztv. 54.§)
e.) az étkeztetésről és házi segítségnyújtásról (Sztv. 57.§ a-b) 
f.) közcélú munka keretében való foglalkoztatásról (Sztv. 37.§ (6) )
4. §
(1) Ha e rendelet eltérő szabályt nem állapít meg, az ellátás iránti kérelmet a Polgármesteri Hivatalnál lehet előterjeszteni, a hivatal által e célra rendszeresített formanyomtatványon.

(2) Az (1) bekezdés szerinti formanyomtatványokon a kérelmezők számára tömören és világosan fel kell tüntetni a nyomtatvány kitöltésének szabályait valamint fel kell sorolni azokat a mellékleteket és nyomtatványokat, melyek a kérelem elbírálásához szükségesek.

(3) A polgármesteri hivatal szociális igazgatással foglalkozó köztisztviselője eljárása  során köteles a kérelmezők részére a szükséges tájékoztatást megadni, jogaikra és kötelezettségeikre a figyelmet felhívni.

(4) Amennyiben a szociális ellátást kérő az általa kérelmezett ellátás helyett más ellátásra lenne jogosult, erre a tényre a kérelme elutasításáról szóló határozatban a figyelmét fel kell hívni, illetőleg az ellátást részére hivatalból meg kell állapítani.
5. §
(1) Eltérő szabály hiányában az e rendelet által alkalmazott fogalmak értelmezésére az Sztv. 4. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.

(2) A jövedelem számításakor a havonta rendszeresen mérhető jövedelmeknél a megelőző három hónap átlagát, egyéb jövedelmek esetében a megelőző 6 hónap átlagát kell figyelembe venni.

(3) A kérelmező által benyújtott jövedelemnyilatkozathoz minden esetben csatolni kell a jövedelem valódiságát igazoló iratokat. Ezek különösen a következők lehetnek: a munkáltató által kiadott keresetigazolás, rendszeres pénzellátásoknál az azt megalapozó határozat vagy a kifizetésről szóló igazolószelvény (pl. nyugdíjszelvény), egyéb jövedelmeknél az azokat megalapozó határozat, kifizetési bizonylat, igazolás, szerződés, stb.

(4) Nincs szükség igazolásra azon adatok tekintetében, melyek a Polgármesteri Hivatal nyilvántartásaiban fellelhetőek.

(5) A gyermeknevelési támogatás megállapításának szabályairól valamint a szociális ellátásának igényléséhez felhasználható bizonyítékokról szóló 32/1993. (II. 17.) Korm. rendelet által említett ellátások tekintetében a kérelemhez az ott felsorolt bizonyítékokat kell csatolni. Az egyéb ellátások tekintetében a Korm. rendelet 1. sz. mellékletében szereplő jövedelem-nyilatkozatot és 5. számú mellékletében szereplő vagyon-nyilatkozatot kell alkalmazni.

(6) Mellőzni kell a jövedelem-nyilatkozatot és a vagyoni helyzetről szóló nyilatkozatot, ha a kérelmező a kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül már részesült olyan ellátásban, amelyhez a jövedelmi-és vagyoni helyzetét igazolta, és vélelmezhető, hogy helyzetében nem történt a jogosultságát érintő változás. Erről a kérelmező írásban köteles nyilatkozni.

(7) A jövedelem és vagyon fogalmának meghatározására az Sztv. 4. § (1) bekezdés a), b), ba) és bb) pontjai az irányadók.
6. §
(1) A döntésre jogosult szerv döntését a benyújtott kérelem, annak mellékletei valamint indokolt esetben környezettanulmány alapján köteles meghozni. A környezettanulmány elvégzéséről az önkormányzat a polgármesteri hivatal szociális igazgatási ügyeket ellátó köztisztviselője útján gondoskodik. 

(2) Mellőzni kell a környezettanulmány felvételét, ha a kérelmező a kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül már valamilyen ellátásban részesült, és vélelmezhető, hogy körülményeiben nem állt elő változás, illetve sürgős szükség esetén.
Ilyen esetekben a segély bizonyítási eljárás nélkül, az igénylő nyilatkozata alapján is megállapítható. A Hivatal a határozathozatalt követő 15 napon belül a helyszínen győződik meg a nyilatkozat valódiságáról. 

(3) Amennyiben a környezettanulmány eredményeként vélelmezhető, hogy a kérelmező jövedelmi-és vagyoni helyzetére vonatkozóan valótlan adatot közölt, az Sztv. 10. § (2) bekezdés szerint az APEH-től kérni kell a személyi jövedelemadó-alap közlését.

A jogosulatlanul igénybevett ellátás visszatérítése
7. §
(1) Az Sztv. 17. §-ában foglaltak szerint jogosulatlanul igénybevett ellátás és annak kamatai megtérítésének elrendelése esetén a visszafizetés kivételes méltányosságból részben vagy egészben akkor engedhető el, ha a visszafizetés olyan helyzetet eredményezne, amely a kérelmező vagy családja megélhetését súlyosan veszélyeztetné vagy amelyben ismételten szociális gondoskodásra szorulna.

(2) Kérelemre a visszafizetésre részletfizetés is engedélyezhető, a részletfizetés időtartama azonban nem lehet hosszabb, mint az ellátás jogosulatlan igénybevételének időtartama.

A szociális gondoskodás rendszere
8. §
(1) Az önkormányzat a szociális gondoskodásra vonatkozó kötelezettségeinek 
teljesítését
a) pénzbeni- és természetbeni ellátások nyújtásával;
b) személyes gondoskodást biztosító ellátások megszervezésével valósítja meg.

Pénzbeni ellátások
Időskorúak járadéka
9. §
(1) Az Sztv. 32/B-E. §-ában szabályozott időskorúak járadéka iránti kérelmek elbírálása a képviselő-testület hatáskörébe tartozik.

(2) A járadékra való jogosultság fennállásának feltételeit a megállapítást követő kettő év múlva, majd azt követően kétévenként felül kell vizsgálni.

Rendszeres szociális segély

10. §
(1) Az Sztv. 37/A-H. §-ában szabályozott rendszeres szociális segély megállapítása a képviselő-testület hatáskörébe tartozik.

(2) A segélyre való jogosultság feltételeit a megállapítást követő egy év elteltével felül kell vizsgálni.

(3) 

(4) 

11. §

(1) Az aktív korú nem foglalkoztatott személy esetében a rendszeres szociális segély 
folyósításának feltétele - az Szt. 37/A. § (1)-(4) bekezdésében foglaltakon túl együttműködésre köteles a HUMÁN Családsegítő Szolgálattal (továbbiakban: Szolgálat)

(2) A Családsegítő Szolgálattal való együttműködés célja az életmód és életvezetés megváltoztatásának elősegítése, a beilleszkedési zavarok leküzdése, a mentális problémák megoldása. 

(3) A Szolgálattal való együttműködés keretében az aktív korú nem foglalkoztatott személy köteles
a) az együttműködésre kijelölt szervnél nyilvántartásba vetetni magát, és

b) a beilleszkedését segítő programról írásban megállapodni a Szolgálattal, továbbá
c) teljesíti a beilleszkedését segítő programban foglaltakat.

(4) A kérelmezőt - kérelme elbírálását megelőzően - tájékoztatni kell az együttműködési kötelezettségről, annak tartalmáról, formáiról, és írásban nyilatkoztatni kell arról, hogy kérelme kedvező elbírálása esetén az együttműködési kötelezettségnek eleget tesz. Amennyiben az együttműködést nem vállalja, részére a rendszeres szociális segély nem állapítható meg.

12. §

(1) Az ellátásban részesülő a határozat kézhezvételétől számított 15 napon belül köteles a “HUMÁN Családsegítő Szolgálatnál nyilvántartásba vetetni magát és együttműködési megállapodást kötni. Az együttműködési megállapodásban rögzíteni kell a következőket:
a)	a beilleszkedést segítő programról szóló értesítés módját;
 b)	a részvételben történő akadályoztatás esetén a távolmaradás   
   	kimentésének módját és határidejét;
c)	a részvétel elmulasztásának jogkövetkezményeit.

(2) A Családsegítő Szolgálat az együttműködésről, illetőleg annak elmulasztásáról tájékoztatja a Polgármesteri Hivatalt.
13. §
(1) Az önkormányzat az Sztv. 37/H §-a szerinti foglalkoztatási kötelezettségének az alábbi munkavégzések keretében tesz eleget:
a) a települési környezet gondozásával és a környezetvédelemmel összefüggésben: középületek takarítása, közterületek gondozása, tisztán tartása, szelektív hulladékgyűjtés, vízelvezető rendszerek karbantartása;
b) a településfejlesztéssel összefüggésben: víz-, úthálózat kiépítése, karbantartása.

14. §

(1) Az önkormányzat által szervezett foglalkoztatás 30 ténylegesen munkával töltött munkanapig tart, melynek teljesítéséről a Polgármesteri Hivatalnál nyilvántartást vezetnek.

(2) A rendszeres szociális segélyt kérő aktív korú nem foglalkoztatott személy köteles a részére felajánlott munkalehetőségről szóló értesítés kézhezvételét követően három napon belül munkára jelentkezni. 

(3) A felajánlott munkakör ellátására való tartós vagy végleges alkalmatlanság foglalkozás-egészségügyi szakvéleménnyel, az átmeneti alkalmatlanság pedig háziorvosi szakvéleménnyel igazolható.

(4) Amennyiben az aktív korú nem foglalkoztatott átmeneti munkaképtelensége miatt a munkát nem tudja felvenni, munkaképessé válását követően ismételten munkára kell kötelezni.

(5) Amennyiben a az átmeneti munkaképtelenség a munka felvételét követően áll elő, s emiatt az előírt 30 napot az aktív korú nem foglalkoztatott személy nem tudta ledolgozni, munkaképessé válását követően a még hiányzó napok ledolgozására kell kötelezni.

15.§

Az aktív korú nem foglalkoztatott személy rendszeres szociális segély iránti kérelmét el kell utasítani, illetőleg a segély folyósítását meg kell szüntetni, ha
a) A 11-12. § szerinti együttműködési kötelezettséget nem vállalja vagy együttműködési kötelezettségét nem teljesíti, s annak elmulasztását 8 napon belül nem menti ki;
b) a 14. § szerinti foglalkoztatás esetén a munkát nem veszi fel vagy a munkától távol marad, s mulasztását 8 napon belül elfogadható módon nem menti ki.

15/A §

Ha a rendszeres szociális segélyben részesülő személy a segély folyósításának időtartama alatt együttműködési kötelezettségét megszegi, akkor

a) a segély összegét 6 hónapig 75%-os mértékben kell folyósítani;

b) az együttműködési kötelezettség súlyos vagy két éven belül történő ismételt megszegése esetén a rendszeres szociális segélyt meg kell szüntetni. 

E rendelkezés alkalmazása során az együttműködési kötelezettség súlyos megszegésének minősül, ha a segélyben részesülő személy a felajánlott és megfelelő munkalehetőséget nem fogadja el, vagy ha az önkormányzat által szervezett foglalkoztatást a munkáltató rendkívüli felmondással szüntette meg.

Lakásfenntartási támogatás
16. §
(1) Az Sztv. 38.§ (1) bekezdésének c) pontja alapján a Szociális Bizottság helyi lakásfenntartási támogatást nyújt annak a személynek, akire nézve a következő feltételek együttesen teljesülnek:

   a) a háztartásban együtt élő személyek 80 m-t meg nem haladó, komfort nélküli vagy félkomfortos lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben élnek

b) a háztartásban az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 200 %-át

   c) a lakásfenntartás havi költségei meghaladják a háztartás havi összjövedelmének 30%-át

(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti lakásfenntartási kiadások között az alábbiak vetők figyelembe:

	- lakbér, albérleti díj
	- lakáscélú pénzintézeti kölcsön törlesztő részlete
	- szemétszállítási költség
	- csatornahasználati díj
	- villanyáram, víz-, gázfogyasztás költségei 

(3) A villanyáram díjából legfeljebb havi 3 ezer forint, a vízfogyasztás díjából legfeljebb havi 3 ezer forint, a gázfogyasztás díjából legfeljebb havi 8 ezer forint, a tüzelőanyag költségéből legfeljebb havi 8 ezer forint vehető figyelembe.

(4)A támogatás egy hónapra jutó mértéke a becsatolt igazolások és a (2)-(3) bekezdésben foglaltak figyelembe vételével minimum 3.000.-Ft. maximum 8.000.-Ft.

(5) A lakásfenntartási költségek számításánál a kérelmező által számlával igazolt költségeit kell figyelembe venni.
17. §
(1) A lakásfenntartási támogatás a lakás használatához kötődik. Ugyanazon lakásra csak egy jogosultnak állapítható meg, függetlenül a lakásban élo személyek és háztartások számától. 

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában külön lakásnak kell tekinteni a társbérletet, az albérletet és jogerős bírói határozattal megosztott lakás lakrészeit.

18. §

(1) A lakásfenntartási támogatás a (2) bekezdés kivételével legfeljebb egy évre adható meg, a feltételek fennállása esetén ismételten megállapítható.

(2) A fűtési költségek támogatása esetén a támogatás legfeljebb a fűtési időszakra állapítható meg. Fűtési időszak alatt az október 15 - április 15. közötti időszakot kell érteni.
19. §
(1) A lakásfenntartási támogatás pénzbeli és természetbeni ellátásként egyaránt megállapítható.

(2) A pénzbeli megállapítása esetén annak felhasználását kérelmező köteles hitelt érdemlően igazolni.

(3) Természetbeni ellátásként kell megállapítani akkor, ha
a)	a kérelem erre irányul
b)	a kérelmező életvitele alapján feltételezhető, hogy a pénzbeli ellátás felhasználása nem a lakhatás megőrzése érdekében történik.

(4) A természetbeni ellátás formái: közüzemi díj szolgáltató részére történő átutalása, lakáscélú törlesztő részlet pénzintézet részére történő megfizetése, tüzelőanyag helyi vállalkozóval kötött megállapodás alapján történő biztosítása.

(5) Amennyiben beigazolódik, hogy a pénzben megállapított támogatás felhasználása nem rendeltetésszerűen történik, a támogatás folyósítását meg kell szüntetni vagy a továbbiakban természetben folyósítandó támogatásra kell átváltoztatni.

19/A§

(1) Az Sztv. 38.§ a) pontja alapján az önkormányzat normatív lakásfenntartási támogatást nyújt az alábbi feltételek szerint:
 
(2) Normatív lakásfenntartási támogatásra jogosult az a személy, akinek a háztartásában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150%-át, feltéve, hogy a lakásfenntartás elismert havi költsége a háztartás havi összjövedelmének 25%-át meghaladja.

(3) A normatív lakásfenntartási támogatás esetében a lakásfenntartás elismert havi költsége az elismert lakásnagyság és az egy négyzetméterre jutó elismert költség szorzata. Az egy négyzetméterre jutó elismert havi költség 2004. évben 400 Ft. 

(4) A normatív lakásfenntartási támogatás esetében elismert lakásnagyság
a) ha a háztartásban egy személy lakik 35 m,
b) ha a háztartásban két személy lakik 45 m,
c) ha a háztartásban három személy lakik 55 m,
d) ha a háztartásban négy személy lakik 65 m,
e) ha négy személynél több lakik a háztartásban, a d) pontban megjelölt lakásnagyság és minden további személy után 5-5 m, de legfeljebb a jogosult által lakott lakás nagysága.

(5) A normatív lakásfenntartási támogatás egy hónapra jutó összege
a) a lakásfenntartás elismert havi költségének 20%-a, ha a jogosult háztartásában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 50%-át,
 b) az a) pont szerinti mértéket meghaladó egy főre jutó havi jövedelem esetén a lakásfenntartás elismert havi költségének és a támogatás mértékének a szorzata,
de nem kevesebb, mint 2500 forint. A támogatás összegét 100 forintra kerekítve       
kell meghatározni.

(8) A normatív lakásfenntartási támogatást egy évre kell megállapítani.

Ápolási díj
20. §
(1) Az ápolási díjról a Szociális Bizottság dönt.

(2) Ápolási díjra jogosult - a jegyes kivételével - a hozzátartozó [Ptk. 685.§ b) pont], ha állandó és tartós gondozásra szoruló
a) súlyosan fogyatékos, vagy
b) tartósan beteg 18 év alatti
személy gondozását, ápolását végzi.

(3)	Az Sztv. 43/A § (1) bekezdése alapján ápolási díjra jogosult a fokozott ápolást igénylő súlyosan fogyatékos személy gondozását, ápolását végző személy is. 

(4) Az Sztv. 43/B § (1) bekezdésére figyelemmel ápolási díjra jogosult az a személy is, aki az önkormányzat illetékességi területén lakóhellyel rendelkező, 18. életévét betöltött, tartósan beteg hozzátartozója gondozását végzi, feltéve, hogy
a) a gondozás más módon nem oldható meg vagy a gondozás más módja
       az önkormányzat számára nagyobb költséget jelentene illetve
b)  a gondozott állapota miatt a gondozó napi négy órát meghaladó  
       keresőtevékenységet nem folytathat
c)  tartási-, életjáradéki vagy öröklési szerződés alapján ápolásra, 
       gondozásra nem köteles és
d) családjában az egy főre jutó jövedelem nem haladja meg az öregségi
       nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, egyedülálló esetén a 150%-át.

(5) Amennyiben a 18. életévét betöltött, tartósan beteg személynek nincs olyan - az önkormányzat illetékességi területén lakóhellyel rendelkező - hozzátartozója, aki a 
gondozást elláthatná, az ápolási díj az önkormányzat illetékességi területén tartózkodási hellyel rendelkező személy részére is megállapítható.

(6) A (2) bekezdés szerinti ápolási díj összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegénél.

(7) A (3) bekezdés szerinti ápolási díj összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 130%-ánál. 

(8) A (4) bekezdés szerinti ápolási díj összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-ánál. 

 (9) Az ápolási kötelezettség teljesítését - függetlenül attól, hogy az ápolási díj megállapítására milyen jogcímen került sor - a Polgármesteri Hivatal a szociális ügyeket ellátó köztisztviselője útján évente ellenőrzi.

Átmeneti segély
21. §
(1) Amennyiben a kérelmező vagyoni, jövedelmi és egyéb körülményeinek ismeretében vélelmezhető, hogy problémáját más módon nem tudja megoldani, egyszeri vagy meghatározott időtartamra, havi rendszerességgel ( legfeljebb egy éven belül négy naptári hónap) fizetendő átmeneti segély állapítható meg annak a vagyontalan
a) személynek, akinek családjában az egy főre jutó jövedelem legfeljebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 100 %-a, továbbá
b) annak az egyedülálló, vagy gyermekét egyedül nevelő személynek, akinek jövedelme az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének legfeljebb 150%-a.

(2) Az egy alkalomra szóló átmeneti segély összege legalább 3.000 forint, de legfeljebb 8.000 forint lehet.

(3) A havi rendszerességgel megállapított átmeneti segély összege legalább 3.000 forint, de legfeljebb 5.000 forint lehet.

(4) Átmeneti segély természetbeni és pénzbeni ellátásként egyaránt nyújtható. Természetbeni ellátást kell megállapítani akkor, ha
a) a kérelem erre irányul vagy
b) az ellátásban részesülő életvitele alapján feltételezhető, hogy a segély felhasználása nem rendeltetésének megfelelően történik.

(5) A természetben nyújtott átmeneti segély formája élelmiszercsomag, élelmiszervásárlási utalvány, tüzelőanyag vagy a segély meghatározott célra történő átutalása - ide értve a személyes gondoskodás körébe tartozó ellátás térítési díját is - lehet.
22. §
(1) Amennyiben a 21.§ (1) bekezdésben foglalt feltételek fennállnak, átmeneti segély pénzintézeti kölcsönnek nem minősülő, kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható, ha a kérelmező baleset, betegség, elemi kár vagy más előre nem látható ok miatt kerül rendkívüli élethelyzetbe, s az összeg a gyógykezeléshez, a minden napi életvitelhez szükséges eszköz beszerzéséhez vagy a károk elhárításához szükséges.

(2) Az (1) bekezdés szerinti kamatmentes kölcsön összege legfeljebb 40.000 forint lehet. A kölcsön időtartama legfeljebb 12 hónap.

(3) A kölcsön megállapításáról szóló határozatban rendelkezni kell a visszafizetés időtartamáról, feltételeiről továbbá a visszafizetés biztosítására a kérelmező ingatlanára jelzálogjogot kell bejegyeztetni.

23. §
(1) Az átmeneti segély iránti kérelem ügyében (ide értve a pénzintézeti kölcsönnek nem minősülő kamatmentes kölcsönt is) - a polgármester dönt.

Temetési segély
24. §
(1) Temetési segélyre jogosult az a személy, aki a meghalt személy eltemettetéséről gondoskodott annak ellenére, hogy arra nem volt köteles, vagy tartására köteles hozzátartozó volt ugyan, de a temetési költségek viselése a saját, illetve családja létfenntartását veszélyezteti.

(2) Amennyiben az egy főre jutó jövedelem 

a) családjában az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, egyedülálló vagy gyermekét egyedül nevelő személy esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150%-át nem haladja meg akkor a segély összege: 15.000.-Ft.  
    
b) családjában az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét meghaladja, de nem éri el a 200%-át, egyedülálló vagy gyermekét egyedül nevelő személy esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 250%-át akkor a segély összege: 12.000.-Ft.

c) családjában az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 200%-át meghaladja, de nem éri el a 300%-át, egyedülálló vagy gyermekét egyedül nevelő személy esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 350%-át akkor a segély összege: 10.000.-Ft.

(2) A temetési segély megállapításának az (1)-(2) bekezdésben foglaltak fennállása esetén is csak akkor van helye, ha az eltemettető az önkormányzat illetékességi területén rendelkezik lakóhellyel.”

25. §
“(1) A temetési segély megállapítására a polgármester jogosult.

(2) A temetési segély megállapítása szempontjából a helyben szokásos legolcsóbb temetési költség 100.000 forint.

(3) A temetési segély a (2) bekezdésben meghatározott összeg 10%-ánál nem lehet kevesebb.”

26. §
Első diploma megszerzéséhez
ösztöndíj támogatás
(1) Az önkormányzat pénzbeli támogatásban (ösztöndíj) részesíti azon személyeket, akik számára a felsőoktatásba történő bejutás illetve, felsőoktatási tanulmányaik folytatása szociális helyzetük miatt nehézségekbe ütközik.
(2) Ösztöndíj annak a személynek nyújtható, akinek családjában az egy főre jutó jövedelem az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 200%-át nem haladja meg. 
(3) A pályázatok elbírálása során előnyt élvez az a pályázó, aki:
     a) árva vagy félárva,
     b) családjában levő eltartottak száma három vagy annál több,
     c) gyermeket nevel,
     d) egyedül neveli gyermekét,
     e) betegségben szenved, rokkant, vagy a családban folyamatos ellátást igénylő 
         beteg vagy rokkant van,
     f) eltartója/szülője munkanélküli vagy öregségi nyugdíjban részesül,
     g) nem részesül kollégiumi ellátásban
(4)  A pályázatok kiírására, elbírálására, az ezzel kapcsolatos határidőkre a 12/2001. (IV.28.) OM rendelet alapján a Felsőoktatási Pályázatok Irodája által kiadott Általános Szerződési Feltételekben foglaltak az irányadók.
(5) A pályázatot elnyerő személyek részére szociális körülményeiktől függően havi 1.000 Ft-tól havi 3.000 Ft-ig terjedő támogatást biztosít az önkormányzat az éves költségvetésében e célra meghatározott előirányzat erejéig.
(6) A pályázatokat a Szociális Bizottság bírálja el.
Természetben nyújtott ellátások
Köztemetés
27. §
Az Sztv. 48. § szerinti köztemetést a polgármester rendeli el a törvényben szabályozottak alapján.

Közgyógyellátás
28. §
(1) Az Sztv. 50. § (3) bekezdése alapján közgyógyellátásra jogosult az a szociálisan rászorult személy akinek,
a) a családjában az egy főre jutó jövedelem legfeljebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150%-a, vagy
b) egyedülálló esetében jövedelme az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének legfeljebb 200%-a és
c)  a rendszeres gyógyító ellátásának havi költsége legalább az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 15%-a 

(2) Amennyiben a felmerülő gyógyszerköltség az (1) bekezdés c) pont szerinti mértéket eléri, de nem tekinthető tartósnak, a kérelmező támogatásáról közgyógyellátás helyett gyógyszertámogatás céljára megállapított átmeneti segély formájában kell gondoskodni.

(3) A jogosultsági feltételek fennállása esetén a közgyógyellátás megállapítására az Sztv. 50.§ (4)-(5) bekezdésében foglaltak az irányadók.

Személyes gondoskodást nyújtó ellátások
29. §
A személyes gondoskodást nyújtó ellátások körében az önkormányzat
alapellátásként:
a) étkeztetést
   b) házi segítségnyújtást 
c) családsegítő szolgáltatást biztosít

Étkeztetés
30. §

(1) A szociális étkeztetés keretében az önkormányzat tartósan vagy átmenetileg napi egyszeri meleg étkezést (ebéd) biztosít az arra rászorultnak.

(2) Szociálisan rászorultnak tekinthető az a személy, aki
a) vagyonnal nem rendelkezik, továbbá
b) tartásra képes vagy köteles hozzátartozója nincs vagy tartási kötelezettségét nem  
        teljesíti, valamint
c) eltartási, öröklési, gondozási szerződéssel nem rendelkezik, és
d) jövedelmi viszonyai alapján étkezését önmaga más módon nem képes megoldani.

(3) Az étkeztetés történhet
a) helyben fogyasztással
b) a házi segítségnyújtás keretében házhozszállítással
c) a jogosult általi elvitellel.

(4) A szociális étkeztetést az önkormányzat vállalkozóval kötött szerződés alapján  biztosítja.

Házi segítségnyújtás
31. §
(1) Az önkormányzat házi segítségnyújtás keretében gondoskodik azokról az időskorú vagy egészségi állapotuk miatt rászoruló személyekről, akik otthonukban önmaguk ellátására saját erőből nem képesek és róluk nem gondoskodnak. 

(2) A házi segítségnyújtást az önkormányzat szociális gondozó útján biztosítja.
(3) A szociális gondozó feladatkörében:
	a) ellátja otthonukban a rászorult személyeket
	b) biztosítja az otthoni környezet rendjét
	c) a rászorult egészségügyi állapotának megfelelően együttműködik a 	háziorvossal
	d) házhozszállítással gondoskodik a rászorult napi egyszeri meleg étkezéséről 	(ebéd)
32. §
Az önkormányzat családsegítő szolgáltatást a  “HUMÁN” Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat útján biztosítja.

33. §
(1) Az étkeztetés és házi segítségnyújtás iránti kérelmeket a Polgármesteri Hivatalban kell benyújtani. A kérelem elbírálása előtt hivatalból be kell szerezni a háziorvos véleményét az igénylő illetőleg az ellátott egészségi állapotára vonatkozóan.

(2) A kérelem elbírálásáról a polgármester a kérelem benyújtásától számított 15 napon belül dönt.

(3) Haladéktalanul minden külön eljárás nélkül étkezést és házi segítségnyújtást kell biztosítani annak a rászorulónak, akinek testi épségét, egészségi állapotát az ellátás 
elmaradása veszélyezteti.
A szükséges eljárást azonban az ellátás biztosításától függetlenül utólag ilyen esetben is le kell folytatni. 
34. §
A családsegítés igénybevétele iránti kérelmeket a “HUMÁN” Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálatnál kell benyújtani.

35. §
A személyes gondoskodás körébe tartozó ellátásért térítési díjat kell fizetni. A  térítési díjat a képviselőtestület évente egy alkalommal, a költségvetési rendeletében állapítja meg.

36.§

Az étkeztetés és házi segítségnyújtás körébe tartozó ellátás igénybevételéről az önkormányzat és az ellátott megállapodást köt. A megállapodásban ki kell térni:
	a) étkeztetés esetén az étkeztetés módjára
	b) házi segítségnyújtás esetén a segítségnyújtás tartamára, időpontjára
	c) a térítési díj összegére és megfizetés időpontjára, módjára
	d) az ellátás mellőzése esetén (pl. kórházi ápolás, elutazás) az előzetes 	bejelentési kötelezettség szabályaira 
	e) az ellátás megkezdésének időpontjára
	f) az ellátás megszüntetésének eseteire vonatkozó figyelmeztetésre

37.§

(1) A személyes gondoskodás körébe tartozó ellátást meg kell szüntetni, ha:
a) az ellátás megállapítása határozott időre vagy feltétel bekövetkeztéig történt;
b) az ellátott az ellátást előzetes bejelentés nélkül tartósan (legalább egy hétig) nem 
        vette igénybe, s ezt utólag elfogadható módon nem mentette ki;
c) az ellátott magatartásával az ellátást lehetetlenné tesz vagy akadályozza;
d) az ellátott a részére megállapított térítési díj megfizetését figyelmeztetés ellenére 
        elmulasztotta, feltéve, hogy annak megfizetésére egyébként képes lenne.

(2) Az ellátás megszüntetéséről a polgármester dönt, és döntéséről értesíti a kérelmezőt.

Hatályba léptető rendelkezések
38. §
(1) E rendelet 2003 év augusztus hó 01. napján lép hatályba. Hatályba lépésével egyidejűleg a szociális ellátásokról szóló 4/1997 (V.1.) számú rendelet, valamint az azt módosító 7/2000. (VIII.1.) sz. és 9/2001. (XII. 5.) sz. rendelet hatályát veszti.

 	 	
 	 	
 		Takács János 				 Lehelné Dr. Lovászi Rita	
		polgármester				              aljegyző